3.+Språk+som+nasjonsbyggar.+Tilde+Espen+Ling+Ji

=__**Språk som nasjonsbygger**__= 17. mai 1814 fikk Norge en egen grunnlov, og var endelig en egen stat etter unionen med Danmark. Et populært tema på denne tiden var å finne ut hva som skulle være del av kongeriket Norge, det såkalte //nasjonsbyggingsprosjektet// . Språkdebatten var en sentral del av dette. Til og med nasjonalromantikerene som virkelig gikk inn for å bygge en nasjon, var uenige i språkspørsmålet. Skulle vi gå tilbake til det norrøne språk eller fortsette med det danske?

 “Rundt 1830 var det noe vesentlig som manglet - en slags //missing link//  - i nasjonsbyggingsprosjektet - nemlig språket” (1) Dette var oppstarten på språkdebatten mellom Welhaven og Wergeland

toc

Språkspørsmålet -
Dansk, eller nytt norsk språk?

I tida da nasjonsbyggingsprosjektet i Norge holdt på, var det fortsatt noe viktig som manglet. Et eget felles språk manglet. Et felles språk for Norge var en viktig del av dette prosjektet fordi et felles språk ble sett på som en felles identitet for folket i nasjonen. Et felles språk ble sett på som den viktigste forutsetning for et fellesskap i nasjonen. Unionen med Danmark hadde ført til at skriftspråket i Norge var dansk. På bygdene snakket folk forskjellige dialekter, men folk i byene, den høytstående eliten, prøvde å snakke dansk, noe som dog ble til en “dannet dagligtale” som var basert på danske ord. Kort sagt: Norge manglet et eget språk og der fantes ikke noe man kunne kalle “norsk”. Dette ville nasjonsbyggerne gjøre noe med, men her var det store uenigheter mellom nasjonalromantikerne som ville bygge en egen nasjon.

 Henrik Wergeland og Johan Sebastian Welhaven var blandt de fremste kulturpersonlighetene på 1830-tallet, og på denne tida raste debatten om språksspørsmålet mellom dem. Wergeland ønsket å fornorske det danske språket, og bygge videre på dansken. Welhaven var i mot dette, da han mente at et fornorsket dansk ville bli en trussel mot kulturfelleskapet man hadde med Danmark. I tekstene Wergeland skrev for almennheten brukte han mange norske ord, norvagismar, og flere kjente skribenter, som Asbjørnsen og Moe, fulgte i Wergelands fotspor. En annen mann som også støttet Wergeland var språkmannen Knud Knudsen. Han ønsket til en forskjell å bygge et helt nytt norsk språk, basert på talespråket til overklassen i samfunnet, som da var noe likt dansk språk. Både Wergeland og Knudsens arbeid med det norske og danske språket førte frem til språket vi i dag kjenner som bokmål. Både Henrik Ibsen og Bjørnstjerne Bjørnson støttet bokmålet.

 Welhaven fikk støtte fra P.A. Munch om å holde på kulturfellesskapet med Danmark. Når det derimot gjaldt språkspørsmålet, gikk Munch i en helt annen retning. Han ønsket å bygge opp et helt nytt norsk språk som bygget på det urnorske, og norrøne språket. Her fikk han støtte fra den najonalromantiske tenkingen, som fantes på denne tida. Munch lykkes ikke i å skape et nytt skriftspråk, dette ble for vanskelig, men ideen og tenkingen var sådd, og her kom Ivar Aasen inn i bildet.

media type="youtube" key="jJ59Lvobqjs" height="390" width="480"

Ivar Aasen **(1813-1896)**
Aasen hadde lenge irritert seg over dobbelmoralen hos byfolket som brukte nasjonalromantiske effekter i utsmykning, men fulgte franske og tyske moter og manerer. Var det ekte nasjo nalfølelse? Det var noe av grunnlaget for fornorskingen av språket han jobbet for; //“Det er latterlig å høre den meget tale om nasjonalitet, om den ekte gamle malm i språket, om de herlige levninger fra våre berømte forfedre, mens man dog ser så lite som minner om disse fedre. (...) Man peker på de gamle fjelldrakter som et fabel// //aktig kram, man hermer etter fjellmålet som etter et hinduisk eller malebarisk merkverdig språk, hvilket man ikke kan uttale, ikke lese og enda mindre skrive.”//  (2)

 Aasen las dansk grammatikk og lærte seg flere fremmedspråk. Han var tidlig klar over at han ville bruke kunnskapen til å bygge nasjonalspråket på det talemålet som bøndene brukte, nemlig dialektene. Allerede som 23-åring hadde målene hans begynt å ta form, skapt med sosiale og nasjonale omsyn i tankene; “Vi ønsker oss just et folkespråk, et som enhver landsmann uten møye kan ta del i”.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Aasen fikk økonomisk støtte av staten til sitt prosjekt. Dette brukte han til å reise rundt i landet i fire år for å samle kjennetegn til de ulike dialektene, og ga etterhvert ut to bøker; ordboka <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">//Ordbog over det norske Folkesprog// <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> i 1850 og grammatikkboka <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">//Det norske Folkesprogs Grammatik// <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> i 1848. Dermed var forutsetningen for nynorsk på plass, og ifølge Aasen skulle det nye språket hete <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">//landsmål// <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">.

**- Nordmannen**
<span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"><span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline; white-space: pre-wrap;">Millom Bakkar og Berg ut med Havet <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"><span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline; white-space: pre-wrap;">heve Nordmannen fenget sin Heim,  <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"><span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline; white-space: pre-wrap;">der han sjølv heve Tufterna gravet  <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"><span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline; white-space: pre-wrap;">og sett sjølv sine Hus uppaa deim. <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> Han saag ut paa dei steinutte Strender; <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> det var ingen, som der hadde bygt. <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> «Lat oss rydja og byggja oss Grender, <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> og so eiga me Rudningen trygt.»  <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> Han saag ut paa det baarutte Havet; <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> der var ruskutt aa leggja ut paa;  <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> men der leikade Fisk ned i Kavet  <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> og den Leiken den vilde han sjaa. <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> Fram paa Vetteren stundom han tenkte: <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> Giv eg var i eit varmare Land! <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> Men naar Vaarsol i Bakkarne blenkte, <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> fekk han Hug til si heimlege Strand. <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> Og naar Liderna grønka som Hagar, <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> naar det laver av Blomar paa Straa,  <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> og naar Næter er ljosa som Dagar,  <span style="background-color: transparent; display: block; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; line-height: normal;"> kann han ingenstad vænare sjaa.

**Landsmålet i dikterspråk**
<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Ivar Aasen var i tillegg skjønnlitterær forfatter, men ga bare ut to bøker; diktsamlingen <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">//Symra// <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">(1863) og skuespillet <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">//Ervingen// <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">(1855). Her brukte Aasen landsmålet til dikterspråk, og det norske natur og bygdeliv var et sentralt motiv. På slutten av 1800-tallet fulgte også andre forfattere språkvalget til Aasen og tok det i bruk i sine dikt og verk, slik som <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">//Aasmund Olavsson Vinje// <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">(1818-70) og <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">//Arne Garborg// <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">(1851-1924). I tillegg brukte flere komponister melodier til mange av Vinjes dikt, blant annet Edvard Grieg.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Selv om Vinje hadde tatt juridisk embetseksamen, så jobbet han som journalist, hvor han publiserte sine dikt og skrev artikler på det nye landsmålet i bladet <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">//Dølen// <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">(1858-70). Derfor ble mer og mer folk påvirket av det nye landsmålet i dagliglivet og flere begynte å akseptere det nye landsmålet etter hvert.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Språkdebatten har foregått gjennom hele livet til Aasen og foregår fortsatt i dag. “Både Aasen og Knudsen bidro sterkt til særnorsk kulturreisning med språkprosjektene sine. De greidde begge å få til brei semje i alle samfunnslag om at dansk som skriftspråk i en norsk kulturnasjon var helt utenkelig.” De fikk til en enighet om at Norge må ha sitt eget språk. Det tok sin tid før det nye landsmålet var tatt i bruk over hele landet, siden de fleste forfatterne forsatt skrev ren dansk gjennom 1800-tallet. Språkprosjektene har i tillegg skapt strid mellom innbyggerne i landet ovenfor valget mellom to sidestilte offisielle skriftspråk. Men i dagens samfunn regner vi begge skriftspråkene som norske.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">**Kilder:** <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Dahl, Berit Helene, Torp, Arne & Co - Grip Teksten Vg2, H. Aschehoug & Co. (W. Nygaard) 2007 1. utgave / 1. opplag 2007 (1) s. 128, Dansk Språk i ein norsk nasjon 1. avsnitt (2) s. 129, Ivar Aasen 2. avsnitt (3) Side 151, Nasjon og nasjonalspråk, <span style="background-color: transparent; color: #000099; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; vertical-align: baseline;">[|__http://no.wikipedia.org/wiki/Nasjonsbygging__] <span style="background-color: transparent; color: #000099; font-family: Arial; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; vertical-align: baseline;">[|__http://www-bib.hive.no/tekster/ekstern/aasen/symra/nordmannen.html__]