4a.+Historie+som+nasjonsbyggar.+Helene+Frida+Anja+R+Miles

=Historie som nasjonsbygger =

====Fenomenet nasjonsbygging er så mangt. Likevel er det en generell enighet om at det er en betegnelse på prosessen frå etableringen av en statsmakt til en nasjonalstat, innenfor sammenliggende politikk og historisk sosiologi. Historie og litteraturhistorie har vert med på å prege byggingen av den norske nasjonen og beriket oss med kunnskap om fortidens hendelser. Forfatterne som levde under byggingen, fokuserte på å ta befolkningen med tilbake i tid og informere dem om de eldre dager. ==== ====Nasjonalromantikken er det vi kan kalle innledningen til nasjonsbyggingsprosessen i de nordiske landene. Virkemidler i byggingen kunne være det at man skapte et nasjonalt språk, skriving av historiske verk som presenterte en kontinuitet bakover i tid for befolkningsgruppene. Dette, i tillegg til skoleverk som førte til at de nasjonale holdningene ble innprentet. De historiske verkene som var med på å bygge nasjonen vår var verk som skulle fortelle befolkningen i landet om tiden før de ble født. Befolkningen skulle få ett innblikk bakover i tiden. ==== ====Maurits Christopher Hansen skrev en litteraturfortelling ”Luren” som ble ansett som en av de første bondefortellingene i Norge. Som oftest handlet de fleste fortellingene på romantikken om nasjonale motiver, og handlingene var skrevet etter den norske landsbygda. Novellen som Maurits hadde skrevet var ett prakteksemplar på en norsk storbonde, slik som den romantiske forfatteren trodde bøndene hadde det, eller slik han gjerne ville det skulle være. Sånn som det var beskrevet i novellen var da en ekte og oppringelig nordmann. Landsbygda var det romantikerne kalte ”det egentlige Norge”. ==== ====Norsk historie var av stor interesse og det ble en viktig del av den nasjonale bevisstheten. Etter hvert som nasjonalromantikerne bladde seg tilbake i historien, ble de sikrere på at Norge og alle som bodde i landet hadde hatt sin egen nasjonalitet. De ville nå få fram at Norge en gang hadde vært et rikt og selvstendig land, før ”400-årsnatten”. På et par tiår ble det skrevet flere bøker om norsk historie, der Wergeland var først ute med historieverket sitt. Historiske museum begynte å ta form og bli etablert i flere byer, der det største lå i Bergen. Dette museet hadde allerede i begynnelsen av 1840-årene samla inn nesten 20 000 gjenstander som bestod hovedsakelig av gamle kulturskatter fra kirkene og gårdsaktivitetene i Bygde-Norge. ==== ==== ==== ====Selskapet Samfundet for det norske Folks Sprog og Historie samlet inn gamle mellom-alderdokument. Mye av virksomheten hadde en idealistisk og patriotisk målsetting. Dette gikk ut på at man skulle kunne vise at vi var et historisk-berømt folk. Kunstmalerne endret strategi og begynte å male motiv fra steder der store hendelser hadde utspilt seg en gang i fortiden. Forfatterne ble interessert i den gamle historien til Norge og befolkningen. Henrik Ibsen og Bjørnstjerne Bjørnson var de som var mest interessert, og de var begge født midt i den mest intense perioden under nasjonsbyggingen. ====

====Henrik Ibsen så på historien som et bevis, et bevis på at samfunnet utvikla seg til å bli bedre. Da Ibsen skrev de sju verkene med historisk innhold, så han tilbake på forholdene i de historiske prosessene og delte dem opp i ledd. I stykket ”Gildet på Solhaug”, som tar sted på 1300-tallet, viser oss en sterk kongemakt og ett ny-kristnet land, der det var lovene kongen ga og moralen kirken førte som gjaldt. Det siste nasjonalhistoriske dramaet til Ibsen blir antatt å være ”Kongsemnene”. Her beskriver han konflikten på 1200-tallet som var mellom Håkon Håkonsson og Skule Bårdsson. ====

[[image:Bjørnstjerne_Bjørnson,_Kristiania_1908.jpg width="252" height="97" align="left"]]
====Den samfunnsengasjerte Bjørnstjerne Bjørnson brukte, akkurat slik som Henrik Ibsen, sagastoff og motiv ifra bondekulturen i den første delen av forfatterskapet. Bjørnson hadde mye å si for nasjonsbyggingen ved at han la vekt på opplysningsarbeid, vern om Grunnloven og demokrati. Likevel var han samtidig en forfatter som blandet bondefortellinger fra samtiden med drama fra fortiden. Bjørnson var altså en drivende kraft i norsk nasjonsbygging. Han så for seg en større sammenslutning av alle germanere og hadde troen på en skandinavisk samling. ====

Norges Konstitutions Historie var det store historieverket til Henrik Wergeland. Verket handler om ”folkets fra fedrenes arvede frihets- og
==== fedrelandssinn”. Wergeland mente at når man skulle kjempe for rettferdighet så gjaldt det å få med hele folket, ikke bare deler av det. Han startet derfor et omfattende opplysnings arbeid som skulle få folket til å ta del i demokratiseringsprosessen, ved utdanning. Wergeland skrev også mange opplysningshefte, startet folkebibliotek og skrev lærebøker i diverse fag. ====

====En mindre kjent forfatter og historiker er Johan Ernst Welhaven Sars (som oftest omtalt som Ernst Sars), hans mest kjente verk er ”Udsigt over den norske historie” som kom i fire bind og de endte opp med å få en viktig posisjon under nasjonsbyggingen på 1800-talet. Udsigt var et verk som omhandlet norsk historie fra vikingtida og fram til samtida hans. ”Norges Politiske historie 1814-1885” er også ett av hans viktigere verk, som ble publisert mellom 1899 og 1904. Ernst Sars mente at sagatiden var storhetstiden for selvstendigheten nasjonalt, at nedgangstiden var dansketiden og at 1814 var begynnelsen på en ny storhetstid. Henrik Wergeland er blitt et stort navn i historien som omhandler den norske nasjonsbyggingen på 1800-tallet, ved hjelp av Ernst. Ernst gir i boken ”Norges politiske historie 1814-1885”perioden 1830-1845 navnet Wergelandstida. ====

====En annen norsk historiker og nasjonsbygger var Petter Andreas Munch. Han arbeidet med Norges middelalderhistorie og skrev ”Det norske Folks Historie” som var hans hovedverk og bestod av åtte bind. Grunnlaget for dette verket var at han var en av de første ikke-katolikker fikk tilgang til arkivene i Vetikanet. ==== ====Alle disse forfatterne som er nevnt ovenfor, har på hver sin måte påvirket nasjonsbyggingen historisk og vert med på å forme Norge til den nasjonen den er i dag. De har beriket oss med historisk informasjon fra fortiden, og verkene deres er noen av våre nasjonalskatter. Enkelte verk blir brukt i lærebøker, og teaterstykkene blir fremdeles framført på samme måte som de ble den gang de ble laget. ==== ====Norge har endra seg mye som nasjon de siste hundre årene, vi gikk i fra å være under Danmarks styre og fattige til og bli en egen nasjon i 1905, og ett av verdens rikeste land. ====

nettsider:

 * []
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">http://historie-3st.wikispaces.com/Vi+bygger+Norge
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">[]
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">[]
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">http://historie-3st.wikispaces.com/Vi+bygger+Norge
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">http://historie-3st.wikispaces.com/En+Innf%C3%B8ring+i+Norges+Kulturelle+Nasjonsbygging
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">[]
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">[]

<span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">Bilder: >
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">[|Det norske flagg]
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">[|Bilde av Bjørnstjerne Bjørnson]
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">[|Bilde av Henrik Wergeland]
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">[|Bilde av Ernst Sars]
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">

<span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">Bøker: <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif;">//Grip Teksten// **-** Norsk Vg2